O další tři osobnosti ze sportu, vědy a kultury se rozrostla Dvorana slávy hejtmana Plzeňského kraje. Již 12. ročník tradiční akce se ve středu 12. října 2022 uskutečnil po dvou letech vynucené pauzy v Měšťanské besedě v Plzni. Již 40 stávajících osobností doplnili tenistka Barbora Strýcová, herečka Jana Kubátová a lékař Jindřich Fínek.
Všechny osobnosti, které již ve Dvoraně slávy hejtmana Plzeňského kraje jsou nebo do ní jsou uvedeny, jsou plně spjaty s Plzeňským krajem, narodili se zde a nejen svou prací, profesionalitou, ale i morálními a lidskými vlastnostmi překračují jeho hranice.
"Je mi ctí navázat na tradici předchozích hejtmanů a rozšířit řadu osobností ve Dvoraně slávy. Oceněním úspěšné tenistky, herečky a uznávaného lékaře si připomeneme, že se vyplatí dělat svoji práci poctivě, věnovat jí čas a energii, být vytrvalý a nenechat se někdy odradit drobnými neúspěchy nebo nepřízní okolností. Jsou to lidé, jejichž životy jsou pak vzorem nám všem," říká hejtman Rudolf Špoták.
![](/Framework/Document.ashx?ID=227685&width=768&action=view)
zleva Barbora Strýcová, hejtman Rudolf Špoták, Jana Kubátová a v zastoupení manželka za pana Fínka
Barbora Strýcová (28. března 1986 Plzeň)
Velkých úspěchů dosáhla tenistka Barbora Strýcová už v juniorské kategorii, kdy v letech 2002 a 2003 dvakrát za sebou vyhrála juniorskou Australian Open. Na konci sezóny 2002 byla vyhlášena juniorskou mistryní světa, kdy figurovala na 1. místě juniorského žebříčku. O dva roky později reprezentovala Česko na Letních olympijských hrách 2004 v Athénách. Na Australian Open 2010 odehrála nejdelší utkání v dosavadní historii ženské dvouhry tohoto turnaje, kdy zápas, v němž proměnila až osmý mečbol, trval čtyři hodiny a devatenáct minut. Pětkrát vyhrála týmové soutěže Fed Cup (2011, 2014, 2015, 2016, 2018). Z Letních olympijských her v Riu de Janeiru 2016 si v ženském deblu přivezla bronzovou medaili. Na okruhu WTA Tour vyhrála Barbora Strýcová třicet jedna turnajů ve čtyřhře a dva ve dvouhře. Ve dvouhře nejvyšší grandslamové úrovně se nejdále probojovala do semifinále ve Wimbledonu 2019. Ve 33 letech se tak stala nejstarší singlovou debutantkou v této fázi grandslamu. Téhož roku vyhrála i českou tenisovou anketu Zlatý kanár. Na žebříčku WTA byla pro dvouhru nejvýše klasifikovaná v lednu 2017 na 16. místě a v letech 2019 – 2020 byla světovou jedničkou ve čtyřhře.
Barbora Strýcová získala celkem 25 titulů ze čtyřiceti dvou finálových zápasů. Kariéru ukončila v souvislosti s těhotenstvím v květnu 2021 jako deblová světová dvojka.
V době coronavirové pauzy rozběhla na Instagramu vlastní talk show „U Baru“, kde zpovídá hosty pouze přes internet. Zajímá se o módu a jednou by ráda navrhla svoji kolekci oblečení.
Jana Kubátová (27. února 1962 v Praze)
Jana Kubátová patří k herečkám, které s lehkostí ztvární role komediální i tragické. Ani v jednom z případů nemá divák sebemenší pochybnosti jejímu herectví uvěřit. Příkladem takových rozmanitých rolí jsou potrhlá Gronya v komedii Lháři, zlá a panovačná Mattie Fae Aikenová ve hře Srpen v zemi indiánů, nevyrovnaná kariéristka Angelika v Push up či Maureen v Krásce z Leenane. Za roli staré panny doufající v lásku svého života byla nominována na cenu Thálie.
Po studiu na pražské konzervatoři nastoupila Jana Kubátová do souboru operety Divadla J. K. Tyla, kde ztvárnila přes dvacet osobitých rolí. Účinkovala i v klubových inscenacích, například ve vzpomínce na Emila Františka Buriana Pojďte, lidi, do divadla nebo ve večeru šansonů a muzikálových melodií Ztráty a nálezy. Pro Klub DJKT režijně připravila hudební komedii Stalo se v dešti. Po úspěchu inscenace Lidožroutka v roce 1986, v níž poprvé spolupracovala s činohrou, dostala nabídku angažmá právě v tomto souboru. Zde naplno uplatňuje svůj komediální talent, odvahu k sebeironii i smysl pro tragikomické podbarvení.
V poslední době ji můžeme vidět v postavě Paní Frolové v inscenaci Každý má svou pravdu nebo v rodinném dramatu Králičí nora. Ztvárnila i řadu vedlejších rolí. Jana Kubátová vytvořila i několik filmových a televizních rolí. Nezapomenutelná je její Olina v seriálu Zkoušky z dospělosti. Působila také v Divadle J. K. Tyla jako asistentka režie a dosud spolupracuje s Českým rozhlasem. Miluje svobodu, moudrost, syna a svá zvířata.
prof. MUDr. Jindřich Fínek, Ph.D. MHA (3. října 1957 v Plzni)
Po promoci na Lékařské fakultě Univerzity Karlovy v Plzni v roce 1983 nastoupil Jindřich Fínek na Oddělení radioterapie a onkologie plzeňské Fakultní nemocnice, kde pracuje dodnes.
Atestaci z radioterapie prvého stupně složil v roce 1986, druhého stupně v roce 1989 a v roce 1992 atestaci z klinické onkologie. V prosinci 1995 byl jmenován do funkce primáře oddělení a o rok později začal pracovat na Lékařské fakultě Univerzity Karlovy v Plzni.
V listopadu 2002 obhájil disertační práci na téma Biologická aktivita nádorů a v květnu 2003 mu byl udělen titul Ph.D. pro obor vnitřní lékařství. Před vědeckou radou 1. LF UK Praha v květnu 2005 přednesl habilitační přednášku na téma Adjuvantní hormonální léčba a sledování postmenopauzálních nemocných s karcinomem prsu a následně byl jmenován docentem pro obor onkologie.
V roce 2012 absolvoval jmenovací řízení na 1. LF UK v Praze a byl jmenován prezidentem republiky profesorem pro obor onkologie. Ve stejném roce absolvoval postgraduální studium na Advance Institute Praha – Master of Healthcare Administration.
Téhož roku Jindřich Fínek založil Onkologickou a radioterapeutickou kliniku Fakultní nemocnice a LF UK v Plzni, kde je jejím přednostou. Akademický senát ho v roce 2017 zvolil děkanem Lékařské fakulty Univerzity Karlovy v Plzni. V této funkci působí již druhé období. Je také zakládajícím členem Asociace děkanů lékařských fakult České republiky.
Jindřich Fínek je ženatý a má dceru. Mezi jeho koníčky patří literatura, cestování, myslivost a cyklistika.
(Ocenění za Jindřicha Fínka převzala jeho žena Eva.)